Práce přesčas neznamená lepší výkon, ale naopak pokles výsledků. Lidé pracující nad stanovenou dobu nedosahují svých prodejních cílů o 10 procent častěji než ti, kdo vše stihne včas. Nejlepší výsledky pak přináší pružná pracovní doba a práce z domova.
Právě taková zjištění přinesl mezinárodní průzkum State of Sales and Marketing Report, který už čtvrtý rok po sobě provedla společnost Pipedrive. Zúčastnilo se ho téměř tisíc podnikatelů a profesionálů z oblasti prodeje a marketingu z 85 zemí. Byli mezi nimi lidé pracující ve startupech, malých a středních podnicích i velkých společnostech.
„Kdo se chce stát v dnešním pracovním světě atraktivním zaměstnavatelem nebo jím chce zůstat, musí nabízet možnost hybridní práce. Kromě toho je moderní pracovní kultura typická celostním přístupem, který obsahuje psychologické, technologické a fyzické faktory zaměřené na podporu zaměstnanců. Přispívají k pocitu sounáležitosti a podporují osobní i profesní rozvoj,“ uvedla Tanya Channing, chief people & culture officer ve společnosti Pipedrive.
![](https://sj.news/content/images/2024/07/Tanya.png)
PŘEČTĚTE SI: Chcete vyšší plat nebo povýšit? Nepracujte z domova, ale choďte do kanceláře
Z průzkumu provedeného estonskou společností vyvíjející globální CRM platformu, která má kanceláře také v Praze, Berlíně. Londýně nebo v New Yorku vyplynulo, že jen necelá třetina dotázaných (31 %) pracovala pouze během své stanovené pracovní doby. Desetina respondentů naopak odpracovala přes 16 hodin navíc. Někteří prodejci tak mají svůj pracovní týden fakticky šedesátihodinový.
Nejvíce přesčasů odpracují lidé na pozicích CEO a zakladatelů firem, muži a lidé ve financích nebo stavebnictví. Co se týče zemí, pracují na dodatečné hodiny nejvíc lidé v USA a Spojeném království.
Přestože dvě třetiny lidí pracují nad rámec povinné pracovní doby, je většina spokojená se svou work-life balance. Rovnováhu mezi prací a osobním životem jako dobrou nebo velmi dobrou popsalo 64 % dotázaných. Jen každý desátý ji považuje za špatnou nebo velmi špatnou. Podle očekávání přitom platí, že čím méně přesčasů, tím jsou lidé spokojenější.
Klíčem k dobré work-life balance je pracovní flexibilita. Téměř polovina prodejců (40 %) uvedla, že když jejich společnost zavedla pružnou pracovní dobu nebo možnost pracovat na dálku, zlepšila se jejich duševní pohoda. U necelé třetiny respondentů (28 %) se zlepšila dokonce významně. Ženy pozitivní změnu vnímaly o něco více než muži (74 % vs. 66 %).
![](https://sj.news/content/images/2024/07/Pipedrive_monitor-1.jpg)
Kladný dopad pracovní flexibility pociťovali také o něco více lidé ve velkých společnostech než v malých firmách. V podnicích do deseti zaměstnanců došlo ke zlepšení duševní pohody u 66 % lidí, ve firmách do sta zaměstnanců to bylo u 69 % lidí a ve společnostech s více než sto zaměstnanci se lépe cítilo 72 % dotázaných.
Kromě duševní pohody má větší volnost v práci pozitivní vliv také na výkonnost a produktivitu. Více než tři čtvrtiny (77 %) respondentů souhlasí s tím, že volná pracovní doba a možnost práce na dálku zlepšila jejich pracovní výkon. Pětina dotázaných (19 %) se k tomuto tvrzení staví neutrálně a 4 % s ním nesouhlasí.
![](https://sj.news/content/images/2024/07/Pipedrive_laptop-3.png)
„Když firma podporuje flexibilní uspořádání práce, posiluje tím organizační kulturu a klade důraz na důvěru v zaměstnance. Aby mohla taková kultura prosperovat, musejí šéfové zaměstnancům umožnit dělat samostatná rozhodnutí, která zlepší jejich produktivitu a pocit z pracovního dne. Jedna možnost, jak budovat kulturu nezávislosti, je digitalizovat většinu procesů a úkolů, a podpořit tak dlouhodobý úspěch. Flexibilita podporuje pocit odpovědnosti a nezávislosti,“ uzavírá Channing s tím, že to vede k větší angažovanosti a výkonnosti.
PŘEČTĚTE SI: Česko patří v rámci EU mezi země s nejnižším podílem lidí pracujících z domova